![]() |
Foto: newsmoldova.md |
Anghelina Taran
Principala chestiune de pe ordinea de zi a primeri şedinţe din acest an Consiliului Municipal Chişinău a fost adoptarea bigetului capitalei în lectura a doua. Însă după cîteva ore de discuţii, documentul nici nu a fost pus la vot.
Sectorul comunal
După ce proiectul a fost examinat în toate comisiile municipale, se părea că nu ar fi trebuit să apară atîtea întrebări. Totuşi, la acestea au trebuit să răspundă, atît autorii – angajaţii direcţiei generale finanţe, cît şi primarul general, dar şi şefii unor direcţii. Spre exemplu, Oleg Cernei (PL) s-a interesat de ce trebuie cheltuiţi banii publici (peste 80 de milioane de lei) pentru proiectele de înlocuire a ferestrelor în spaţiile publice din blocurile locative şi pentru iluminatul în scările blocurilor cu ajutorul echipamentului cu senzori (10 milioane de lei), or, întreţinerea casei este treaba locatarilor?
Primarul general Dorin Chirtoacă a informat că programul de eficienţă energetică MoREEFF este realizat din contul bugetului municipal (finanţat de BERD), iar unul similar deja a fost implementat la Bălţi, cu un tarif în fondul locativ în mărime de 1,2 lei/m.p. El se va răscumpăra. Instalarrea ferestrelor este de aproape două ori mai ieftină decît preţul pe piaţă, datorită grantului BERD în valoare de 30%. Iar 10 milioane de lei, planificate în buget pentru modernizarea sistemului de iluminare în scări – sunt egale cu suma cheltuielilor anuale pentru energia electrică într-un bloc locativ. În urma realizării proiectului, cheltuielile pentru energia electrică se vor reduce cu 50%, adică acestea se vor răscumpăra în doi ani.
De asemenea, au apărut întrebări şi privind iluminatul străzilor (sunt planificate 7 milioane de lei). Victor Gurău (PCRM) a întrebat de ce lucrările sunt efectuate pe un sector sau altul? Conform statisticii accidentelor, o atenţie sporită necesită bulevardul Dacia. Însă, potrivit primarului, pentru a construi un sistem de iluminat conform cerinţelor de securitate, atunci cele 7 milioane de lei nu vor fi suficiente petru reutilarea bulevardului Dacia de la porţile oraşului pînă la str. Independenţei.
Pentru reparaţia drumurilor şi trotuarelor sunt prevăzute 50 de milioane de lei (de două ori mai mult faţă de anul trecut). Consilierul Gurău a propus ca înainte ca acestea să fie cheltuite să fie elaborată şi aprobat de Consiliul Municipal programul de finanţare. Colegul său de fracţiune, Gheorghe Necoară a vrut să precizeze cine va gestiona aceste mijloace? Pretorii trebuie să creeze grupuri, cu participarea consilierilor municipali pentru examinarea listelor cu cartierele ce necesită reparaţii.
Cît de real este bugetul?
Consilierii au solicitat şi descifrarea unor date. Ce reprezintă ele? Spre exemplu, la capitolul „Educaţie” există un fond de susinere a implementării programelor suplimentare şi a unor capitole de cheltuieli (32,2 milioane lei). S-a devedit că atunci cînd în instituţii de învăţămînt nu pot acoperi cheltuielile de întreţinere, lor li se alocă pînă la 5% din alocaţiile totale.
Anul trecut au fost valorificate cu greu mijloacele pentru investiţii capitale, iar o parte din bani aşa şi nu au mai fost investite. Aproape jumătate din acest fond este cheltuită în localităţile din jurul capitalei. Cîte dintre acestea au planuri generale de urbanism? Şeful direcţiei construcţii capitale Roman Sofroni a răspuns sec: nici una. În acest sens, Igor Lupulciuc (PCRM) şi-a exprimat îngrijorarea că direcţia nu va putea face faţă sarcinilor puse, deoarece în 2014 au fost probleme cu documentaţia de proiect şi desfăşurarea licitaiţiilor. Din fericire, 85% dintre obiecte erau tranzitorii.
Din păcate însă consilierii municipali şi puterea executivă au opinii diferite asupra mărimii taxelor locale, asat deşi planul de încasare a lor nu este îndeplinit. Dorin Chirtoacă consideră că acestea, deocamdată, nu trebuie modificate. Vasile Grama (PDM) s-a interesat de veniturile obţinute în urma licitaţiilor funciare. Însă el nu a obţinut un răspuns la întrebarea cîte licitaţii au avut loc anul trecut. Potrivit lui, agenţii economici nu ştiu nimic despre ele, acestea se desfăşoară în mod netransparent.
Iurie Nastas (PL) a întrebat-o pe şefa direcţiei generale financiare Veronica Herţa: „Ce impact are cursul leului faţă de dolar asupra bugetului municipal, ţinînd cont de creditele valutare şi multe achiziţii de import?”. Dna Herţa a răspuns: „Conform indicatorilor macroeconomici ai Ministerului Finanţelor şi Ministerului Economiei, elaboraţi în iunie, cursul de schimb este de 13,59 lei penru un dolar. Împrumuturile au fost estimate, reieşind din aceste valori, iar creşterea preţurilor era la nivelul de 4,7%. Ce-i drept, acum realitatea e alta …”. E straniu că după atîta timp Ministerul Finanţelor nu a avut grijă să corecteze cursul de schimb pentru calcularea bugetelor.
Ce putem propune concret?
Doar fracţiunea comuniştilor a venit cu propuneri concrete de modificare a proiectului bugetului 2015. Înainte de a le da citirii, consilierul Valerii Pavlov a avertizat că aceste modificări trebuie introduse în proiect înainte ca acesta să fie pus la vot. În opinia consilierilor comunişti, bugetul în starea lui actuală trebuie revizut complet, începînd cu primul capitol.
„Noi nu putem aproba bugetul, fără a anula ceea ce am votat în prima lectură (acolo erau alţi indicatori la capitolul venituri şi cheltuieli, precum şi deficitul).
Pentru a acoperi deficitul bugetar noi continuăm să luăm credite. Stimate, dle primar, Dvs. personal purtaţi răspunderea pentru că anul trecut nu au fost licitaţii, nu am vîndut locuinţe şi terenuri, aşa cum trebuie. Pentru anul 2015, suma din comercializarea şi privatizarea patrimoniului municipal a fost majorată, însă, cel mai probabil, va fi la fel ca şi anul trecut”, a spus vorbitorul din partea PCRM.
Comuniştii au criticat intenţia funcţionarilor de la Primărie de a percepe taxa pentru evaluarea locuinţelor supuse privatizării (15 unităţi convenţionale) şi pentru eliberarea certificatelor de participare sau de neparticipare la privatizare a persoanelor fizice (10 u.c.). Mai mult, autorii proiectului merg şi mai departe: „drept derogare de la decizia consiliului municipal (noiembrie 2014), ei propun o taxă pentru intrarea în Muzeul oraşului Chişinău”, asta deşi cu trei luni în urmă consilierii au decis ca intrarea să fie liberă. Colegii vigilenţi din fracţiunea PCRM au găsit acest „purice” şi au propus să-l omită, pentru a nu se face de râs.
O altă perlă din aceeaşi creaţie: „Se stabileşte că anunţurile privind intenţiile privind achiziţiile publice a lucrărilor în domeniul investiţiilor capitale şi reparaţii capitale şi achiziţiile mijloacelor fixe vor fi publicate doar după coordonarea cu primarul general”. „Am ajuns! Este Legea privind achiziţiile publice, care trebuie executată şi nu trebuie să inventăm nimic”, a menţionat Valeri Pavlov.
Cum să cheltuim banii?
Comuniştii insistă că suburbiile trebuie finanţate la capitolul investiţiilor şi reparaţii capitale, doar dacă au planuri urbanistice aprobate. Deja s-a stabilit următoarea practică: când primarul general vine în subusrbii, el este întîmpinat cu păine şi sare, iar el împarte cu generozitate finanţare pentru apeduct, canalizare, reparaţia acoperişului, însă cum se leagă toate acestea cu localitatea? Este nevoie de un plan general de urbanism, conform căruia vor fi create proiectele pentru construcţie.
Bugetul municipal trebuie să finanţeze obiecte, care au documentaţia de proiect şi devizul de cheltuieli, susţin consilierii. Anul trecut au fost solicitate mijloace pentru obiecte, în lipsa acestora. Iar cînd au fost organizate tendere, fără documentaţia necesară, procesul s-a tergiversat.
Comuniştii mai cer stoparea finanţării obiectelor, asigurate cu mai puţin de 20% din bugetele locale. Dacă localitatea nu cîştigă nimic, atunci acolo poate ajunge doar asistenţă socială – aceasta este o abordare liberală. Suburbiile noastre ştiu să ceară bine şi apoi să voteze bine. Iar în captală trebuie exclude din investiţiile bugetare obiectele cu costul de peste 1 mil. de lei, care nu au documentaţie de proiect.
Cum să găsim mijloace?
Dacă vom căuta prin cotloanele bugetului municipal, atunci am putea aduna nu doar un milion de lei pentru fapte bune, pentru care, de obicei nu sunt bani, sau măcar să reducem deficitul. Astfel, Valerii Pavlov a numit cîteva poziţii care ar putea fi omise la capitolul cheltuieli bugetare.
În special, pentru amplasarea compoziţiilor sculpturale în memoria victimelor deportărilor şi amenajarea complexă a scuarilor şi reconstrucţia havuzurilor – 580 mii de lei, pentru reconstrucţia havuzului din scuarul Teatrului de Operă şi Balet - 1,745 milioane lei (acestea ar putea fi alocate din fondurile guvernului), pentru renovarea monumentului lui Doina şi Ion Aldea-Teodorovici – 510 mii lei, pentru consolidarea panoului faţadei caselor de pe str. Alba Iulie 186 şi 194/1 - 1,441 milioane lei, pentru proiectarea restaurpri faţadei şi acoperişului clădirii procuraturii mun. Chişinău de pe str. Armeneasc, 96 - 180 mii lei, pentru consolidarea elementelor constructive ale balcoanelor blocurilor locateive de pe str. Calea Ieşilor 16/1, 16/2 şi 16/3 – încă jumătate de milion de lei.
În acest caz, pentru liceul sportive nr.3 se vor găsi încă 2 milioane de lei pentru construcţia unui teren sportive (liceu sportiv fără teren sportive – nonsens). Şi vor putea fi majorate şi normele pentru alimentaţia unui copil/elev în instituţiile preşcolare şi şcolare din Chişinău - 17 lei/zi, aşa ca în bugetul precedent. Încă un an în urmă au fost multe discuţii pe această temă. În opinia fracţiunii PCRM, şi atunci această sumă era insuficientă. Iar ţinînd cont de creşterea preţurilor, acum cu atît mai mult, copiii vor fi flămînzi. Consilierii au propus majorarea acestei finanţări cu 40%. Doar cu această condiţie ei vor vota bugetul.
Veteranilor Marelui Război - cîte 10 mii de lei
Capitolul „Cultura” este împărţit în două oprţi – o parte din finanţe merge pe capitole, iar alta – pe evenimente. Însă cînd pentru 9 mai nu este alocat nici un bănuţ, iar într-un anumit capitol figurează 5,5 milioane lei, care nu se ştie unde se vor duce, atunci ar fi mai corect ca pentru fiecare eveniment să fie alocate mijloace, inclusiv şi pentru sărbătorirea zilei de 9 Mai (70 de ani de la Marea Victorie), propun consilierii comunişti.
„Noi insistăm ca fiecărui participant la Marele Război pentru Apărarea Patriei, în afara manifestaţiilor, să-i fie alocate cîte 10 mii de lei. Iar la capitolul „Susţinere socială”, unde figurează 2,9 milioane lei, noi propunem să adăugăm 2 milioane de lei în legătură cu majorarea preţurilor, pentru cantinele sociale, deoarece sunt mulţi oameni săraci. Eu nu văd unde e echitatea socială în bufeturile suedeze, instituite de primarul general. Nu ştu cine şi cum se alimentează, dar al treilea an noi alocăm 1 milion de lei pentru utilajul pentru ele. Cum sunt utilizaţi aceşti bani, nu se ştie, de aceea, eu propun să fie exlus acest milion, să sistăm experimentul şi să ne ocupăm cu problemele stringente ale acestui an dificil”, a declarat Valerii Pavlov.
În final, fracţiunea PCRM a propus revizuirea proiectului bugetului pentru 2015, ţinîndu-se cont de propunerile şi observaţiile expuse de consilierii tuturor fracţiunilor şi să se revină cu examinarea acestui document pe 12 martie.
Adăuga comentariu